SOSTE ry:n koordinoima vanhus- ja eläkeläisjärjestöjen verkosto VAHVA vaatii hallitusneuvottelijoita jakamaan säästötoimet tasapuolisesti eri väestöryhmien välillä. Vetoomuksessa korostetaan, että leikkaukset sosiaali- ja terveydenhuoltoon sekä sosiaaliturvamenoihin, erityisesti indeksileikkaukset, vaikuttavat kovasti heikoimmassa asemassa oleviin eläkeläisiin.
Vetoomus hallitusneuvottelijoille:
Arvoisat hallitusneuvottelijat,
SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry:n vanhus- ja eläkeläisjärjestöjen muodostama VAHVA-verkosto haluaa esittää huolensa tiedoista, joiden mukaan julkisen talouden säästöjä kaavaillaan kohdistettavaksi ikääntyneiden kansalaisten kannettavaksi.
Hallitusneuvotteluissa kannetaan aiheellista huolta Suomen julkisen talouden alijäämästä ja velkaantumisesta. VAHVA-verkoston ikääntyneitä ja eläkeläisiä edustavat järjestöt vaativat kuitenkin hallitusneuvottelijoita kohdistamaan säästötoimet ja rakenteelliset uudistukset tasapuolisesti eri väestöryhmien välillä. Olemme huolestuneina lukeneet uutisia, joiden mukaan sosiaali- ja terveydenhuoltoon sekä sosiaaliturvamenoihin kaavaillaan nyt leikkauksia, jotka kohdistuvat voimakkaasti siihen sukupolveen, joka omalla panoksellaan rakentanut suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan.
Mikäli eläkkeensaajan asumistukeen, kansaneläkkeeseen, lääkekorvausten omavastuisiin ja muihin sosiaaliturvaetuuksiin kaavaillaan indeksileikkauksia, iskevät ne lujaa kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin eläkeläisiin. Ikääntyneiden köyhyys eroaa työikäisten köyhyydestä. Iän myötä on ylimääräiset joustot käytetty. Ei myöskään voida olettaa, että yli 65-vuotiaat (vanhuus)eläkkeen saajat laajamittaisesti parantaisivat tulotasoaan palkkatuloilla.
Merkittävä osa yli 65-vuotiaista voi hyvin ja elää arkeaan itsenäisesti. Kaikkein pitkäikäisimmillä tuen ja palveluiden tarve kasvaa. Iäkkäiden toimintakyvyn ylläpito, sairauksien ennaltaehkäiseminen sekä varhainen hoito ja kuntoutus ehkäisevät palvelutarpeen ja kustannusten kasvua.
Muistutamme, että pelkkään huoltosuhteeseen perustuva kaavamainen katsantotapa hämärtää ikääntyneiden panoksen yhteiskuntaan. Myös ikääntyneiden voimavarat kasvattavat julkisia voimavaroja. Esimerkiksi lastenlapsien hoitamisen rahallinen arvo vuosittain on noin 540 milj. euroa ja omaishoidon kokonaisarvio vuosittain on noin 2 miljardia euroa.
Ikääntyvien parissa työskentelevissä järjestöissä on paljon asiantuntemusta, jota ei ole varaa jättää hyödyntämättä hallitusohjelmaa laadittaessa. Järjestöjen kautta kanavoituu varttuneiden oma ääni, joka on nyt jäämässä taakkapuheen alle. Toivomme, että vuoropuhelua järjestöjen kanssa lisätään. Niukkoina aikoina päätöksentekijöiden arvot punnitaan. Toivomme, että maahamme rakennetaan hallitusohjelma, joka paitsi arvioi talouden kestävyyttä, arvostaa myös ihmisten arjen turvallisuutta.
![Katariina Suomu](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/05/Katariina.jpg)
Yhteiskuntasuhteet, vaikuttaminen, yritysyhteistyö