![](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/03/bg-example.png)
Salon Muistiyhdistyksen säännöt
Salon Muistiyhdistys ry
1. Yhdistyksen nimi on Salon Muistiyhdistys ry ja kotikunta on Salon kaupunki.
2. Salon Muistiyhdistyksen toiminnan tarkoitus on muistisairaiden ja heidän läheistensä hyvinvoinnin tukeminen ja oikeuksien edistäminen sekä yleisen muisti- ja aivoterveystietoisuuden lisääminen Salon ja Someron alueella. Yhdistyksen tarkoituksena ei ole taloudellisen voiton hankkiminen jäsenilleen
3. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys harjoittaa terveydenedistämis-, tiedotus-, ja julkaisutoimintaa, tutkimus- ja koulutustoimintaa, kehittää muistisairauksien hoitomahdollisuuksia ja edistää kotona asumisen mahdollisuuksia. Yhdistys on yhteistoiminnassa viranomaisten ja sellaisten järjestöjen kanssa, jotka työskentelevät kansanterveyden hyväksi. Yhdistys voi kuulua jäsenenä alan keskusliittoon.
4. Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi ottaa vastaan avustuksia ja lahjoituksia sekä omistaa ja hallita toimintaansa varten tarpeellista kiinteää omaisuutta ja arvopapereita. Yhdistys voi harjoittaa toimintansa rahoittamiseksi kustannustoimintaa ja muistoesineiden myyntiä sekä järjestää maksullisia luentotilaisuuksia, arpajaisia ja rahankeräyksiä. Toimintaansa varten yhdistys hankkii tarvittaessa asianomaisen luvan.
5. Yhdistyksen varsinaiseksi jäseneksi hallitus voi hyväksyä 15 vuotta täyttäneen henkilön, joka sitoutuu noudattamaan yhdistyksen sääntöjä ja maksamaan vuosittaisen jäsenmaksun. Kannattajajäseneksi hallitus voi hyväksyä oikeuskelpoisen yhteisön tai henkilön, joka haluaa tukea yhdistyksen toimintaa.
6. Yhdistyksen asioita hoitaa yhdistyksen hallitus, johon kuuluu kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitut puheenjohtaja sekä vähintään 3, mutta enintään 6 muuta jäsentä. Ensimmäisen kerran erovuoroisuus perustuu hallitusjäsenyyden kestoon: pisimpään olleet 3 jäsentä ovat ensimmäisenä erovuorossa. Sen jälkeen vuosittain puolet erovuoron mukaan. Hallitus valitaan syyskokouksessa ja sen toimintakausi alkaa seuraavan kalenterivuoden alusta. Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan ja sihteerin.
7. Hallitus kokoontuu puheenjohtajan ja hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta, kun he katsovat siihen olevan aihetta tai kun vähintään 2 hallituksen jäsentä sitä vaatii. Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Asiat ratkaistaan yksinkertaisella ääntenenemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan mielipide, vaaleissa kuitenkin arpa.
8. Yhdistyksen nimen kirjoittavat hallituksen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja tai hallituksen valitsema muu toimihenkilö.
9. Yhdistyksen tilikausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on annettava tilintarkastajille viimeistään kaksi viikkoa ennen kevätkokousta. Tilintarkastajien tulee antaa kirjallinen lausunto hallitukselle viimeistään viikkoa ennen kevätkokousta.
10. Yhdistyksen kokoukset kutsuu koolle hallitus. Kokouskutsu on toimitettava viimeistään seitsemän (7) päivää ennen kokousta, joko lähettämällä kutsu kirjallisena kullekin jäsenelle tai julkaisemalla kutsu syyskokouksen määräämässä lehdessä.
11. Yhdistyksen kokouksia ovat kevätkokous, syyskokous ja ylimääräinen kokous. Kevätkokous pidetään vuosittain hallituksen määräämänä päivänä helmimaaliskuun aikana ja syyskokous vastaavasti loka-marraskuussa. Ylimääräinen kokous pidetään, kun hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun vähintään kymmenesosa (1/10) yhdistyksen äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten kirjallisesti vaatii. Kokous on pidettävä neljäntoista (14) päivän kuluessa vaatimuksen esittämisestä.
12. Yhdistyksen kokouksissa on jokaisella varsinaisella jäsenellä yksi (1) ääni. Äänestyksessä ratkaisee yksinkertainen äänten enemmistö, ellei näissä säännöissä muualla erityisessä tapauksessa toisin määrätä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa. Kannattajajäsenellä, yhdistyksen jäsenistön ulkopuolelta valitulla hallituksen jäsenellä ja tilintarkastajalla on yhdistyksessä puheoikeus. Yhdistyksen kokous voi sallia läsnäolo-oikeuden myös muille henkilöille.
13. Yhdistyksen kevätkokouksessa käsitellään seuraavat asiat:
1 § kokouksen avaus
2 § valitaan puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa
3 § todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
4 § hyväksytään kokouksen työjärjestys
5 § esitetään tilinpäätös, vuosikertomus ja tilintarkastajien lausunto
6 § päätetään tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille tilivelvollisille
7 § käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat
8 § Kokouksen päättäminen
14. Yhdistyksen syyskokouksessa käsitellään seuraavat asiat:
1§ kokouksen avaus
2§ valitaan puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa
3§ todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
4§ hyväksytään kokouksen työjärjestys
5§ hyväksytään yhdistyksen toimintasuunnitelma seuraavaksi kalenterivuodeksi sekä päätetään jäsenmaksun suuruus
6§ valitaan yhdistyksen hallitukselle puheenjohtaja seuraavaksi kalenterivuodeksi
7§ valitaan hallituksen muut jäsenet seuraavaksi kalenterivuodeksi
8§ valitaan yksi auktorisoitu tilintarkastaja ja hänelle varamies seuraavaksi kalenterivuodeksi
9§ valitaan tarpeelliset edustajat alan keskusliiton kokouksiin
10§ käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat.
11§ Kokouksen päättäminen.
15. Mikäli yhdistyksen jäsen haluaa saada jonkin asian yhdistyksen kokouksen käsiteltäväksi, on hänen siitä kirjallisesti ilmoitettava hallitukselle niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun
16. Päätös sääntöjen muuttamisesta ja yhdistyksen purkamisesta on tehtävä yhdistyksen kokouksessa vähintään kolmen neljäsosan (3/4) enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamisesta tai yhdistyksen purkamisesta. Yhdistyksen purkautuessa käytetään yhdistyksen varat yhdistyksen tarkoituksen edistämiseen purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla. Yhdistyksen tullessa lakkautetuksi menetellään vastaavalla tavalla