Erityiskysymyksiä
Muistisairauksiin liittyy monenlaisia erityiskysymyksiä. Jokainen muistisairas ihminen on sairaudestaan huolimatta yksilö omine tarpeineen, toiveineen, elämänhistorioineen ja elämäntilanteineen. Myös sairaus etenee aina yksilöllisesti, eli tyypillistä sairaudenkulun kaavaa on usein mahdotonta kuvata.
Näillä alasivuilla on kuvattu joitain erityiskysymyksiä, joita muistisairas ihminen perheineen voi sairauden myötä kohdata.
![Hymyilevä pariskunta yhdessä, takana näkyy metsää.](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/05/Muistiliitto_mies_ja_nainen_metsassa.jpg)
Autolla ajo
Muistisairausdiagnoosi ei välttämättä estä autolla ajoa sairauden alkuvaiheessa. Sairauden edetessä ajokyky kuitenkin heikkenee, joten mahdollisesta ajokortin luopumisesta on hyvä keskustella jo sairauden alkuvaiheessa.
Lue lisää![Muistiliitto taustakuva vaalea](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/04/Muistiliitto_bg_vaalea.png)
Hyvä kuolema
Muistisairailla sairauden loppuvaihe on usein ennemminkin hiipuva kuin kivulias tai raju, mutta elämän viime hetkien, viikkojen tai kuukausien tarpeet ovat kuitenkin omanlaisiaan, ja ne tulee huomioida.
Lue lisää![Muistiliitto taustakuva harmaa](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/04/Muistiliitto_bg_harmaa.png)
Kaltoinkohtelu
Kaltoinkohtelu on usein vaiettua, eikä sitä välttämättä aina edes tunnisteta. Muistisairas ihminen on erityisen hauras kohde, ja valitettavan herkästi esimerkiksi taloudellisen tai henkisen väkivallan uhri. Myös sosiaalinen eristäytyneisyys lisää riskiä tulla kaltoinkohdelluksi.
Lue lisää