Lisäleikkaukset ikääntyneiden ja muistisairaiden palveluista johtavat kriisiin
Hallituksen kehysriihessä etsitään ratkaisuja kansalaisten hyvinvoinnin ja kestävän talouden turvaamiseksi. Taustakeskusteluissa on linjattu merkittävistä säästötarpeista, jotka kohdistuvat myös ikääntyneiden palveluihin. Toteutuessaan säästöt kriisiyttävät palvelujen järjestämisen ja aiheuttavat hallitsemattomia lisäkuluja sekä inhimillistä kärsimystä. Samanaikainen suunnitelma leikata järjestötoiminnan avustuksia kurjistaa tilannetta entisestään.
Pitkäikäisyyden lisääntyminen on yksi suomalaisen yhteiskunnan menestystarinoista. Saamme elää yhä vanhemmiksi, koska elinolomme ovat parantuneet ja lääketiede on kehittynyt. On ristiriitaista, että suuri saavutus näyttäytyy ensisijaisesti yhteiskunnan kestävyysongelmana.
– Ikääntyneiden ympärivuorokautisesta hoivasta leikkaaminen on inhimillisesti ja taloudellisesti kestämätöntä, kun siitä on jo tällä hetkellä pulaa, toteaa Muistiliiton toiminnanjohtaja Katariina Suomu.
Yhteisöllinen asuminen ei korvaa hoivaa, vaan täydentää sitä. Yksin tai läheisen kanssa kotona asuva muistisairas tarvitsee toimintakykyä tukevia palveluita, kuten viikoittaista päivätoimintaa.
Kotona asumista tukevilla palveluilla on läheisen jaksamiselle ratkaiseva merkitys. Jos todellisiin palvelutarpeisiin ei vastata, riskinä on, että kustannukset joka tapauksessa syntyvät muualle, esimerkiksi päivystys- tai pelastustoimeen ja omaisten sairastumiseen.
Kun hallitus aikoo kohdistaa myös järjestötoimintaan merkittäviä avustusleikkauksia, olemme riskissä ajautua tilanteeseen, jossa ihmiset jäävät muistisairauden tai muiden palvelutarpeidensa kanssa kokonaan ilman tukea.
Vuonna 2023 Muistiliiton jäsenyhdistysten ammattilaiset toimivat liki 90 prosentissa Suomen kunnista ja tapasivat muistisairaita ja heidän läheisiään yli 140 200 kertaa. Vapaaehtoiset puolestaan kohtasivat 22 500 henkilöä.
– Muistiliiton tarjoama apu ja tuki siirtää tai ehkäisee palvelujen tarvetta ja tuottaa näin merkittävää hyötyä sote-sektorille, toiminnanjohtaja Katariina Suomu toteaa. Rajut leikkaukset heikentäisivät muistisairaiden tilannetta huomattavasti – samaan aikaan, kun muistisairaiden määrä kasvaa voimakkaasti.
Ikääntyneiden palvelujärjestelmää tulee kehittää ja toimintatapoja tarkastella innovatiivisesti. Järjestöillä on palveluketjuissa ja kehittämisessä tärkeä rooli, jota ei pidä hukata.
![Katariina Suomu](https://muistiliitto.fi/wp-content/uploads/2024/05/Katariina.jpg)
Yhteiskuntasuhteet, vaikuttaminen, yritysyhteistyö